Мање од трећине територије Србије било је покривено овом евиденцијом, при чему се половина претварала да се обнова премера никада није ни десила. Одлука о напуштању земљишне књиге и преласку на катастар непокретности произилази из правне несигурности и нефункционалности система земљишне књиге, као и техничке неопремљености и некомплетности система, при чему је неажурност била најмањи проблем.
![/content/images/work/2024/04/Zgrada arhiva 1 (1).jpg](/content/images/work/2024/04/Zgrada arhiva 1 (1).jpg)
Успостављањем катастра непокретности, отворена су врата дигитализацији која затвара могућности за корупцију и гарантује правну сигурност власништва над непокретностима.
Иако су у пракси превазиђене, земљишне књиге и даље имају своје заговорнике који воде битку против дигитализације из очигледне носталгија за коруптивним праксама. Такође, на појединим факултетима у Србији, и даље се изучавају ову реликти прошлих векова, а постоје и они који граде каријере на њиховој 'славној' прошлости.
![/content/images/work/2024/04/Zgrada arhiva 1 (2).JPG](/content/images/work/2024/04/Zgrada arhiva 1 (2).JPG)
Нова зграда Архива представља представља симбол посвећености очувању наше историје и наслеђа кроз модерно опремљен архивски депо. У Архиву РГЗ-а се чувају документи стари и по неколико деценија и векова, међу којима су и земљишне књиге.
![/content/images/work/2024/04/IMG_4779.JPG](/content/images/work/2024/04/IMG_4779.JPG)
Архив Републичког геодетског завода представља најмодернији и највећи архив у овом делу Европе - изграђен по строгим светским стандардима. Осим стандардних просторија за чување архивске документације, депо садржи специјализоване просторије за дезинфекцију и рестаурацију докумената, као и просторију за брзо замрзавање на -20 до -30 степени целзијуса, што је кључно за спашавање архивске грађе од поплава.
![/content/images/work/2024/04/image0.jpeg](/content/images/work/2024/04/image0.jpeg)