![/content/Vesti/2021/02/карусел масовна.jpg](/content/Vesti/2021/02/карусел масовна.jpg)
На основу регистрованих уговора у Регистру цена непокретности који води Републички геодетски завод укупан обим новчаних средстава на тржишту непокретности Републике Србије у 2020. години био је близу 4.2 милијарде евра.
Ради поређења, подсећамо на податке из 2019, 2018. и 2017. године:
- 2019: Укупан обим новчаних средстава у 2019. години био је око 4.1 милијарду евра.
- 2018: Укупан обим новчаних средстава у 2018. години био је 3.6 милијарди евра.
- 2017: Укупан обим новчаних средства у 2017. години био је 2.97 милијарди евра.
Гледано у целини, тржиште непокретности у 2020. години забележило је утицај епидемије COVID – 19 на прелазу из првог у други квартал, да би у другој половини године забележило нагли опоравак. Гледано кумулативно, тржиште непокретности у 2020. години је по свим параметрима забележило боље резултате него у 2019. години. Све ово говори да тржиште непокретности у Републици Србији није у толикој мери осетљиво као што је то случај са тржиштима у земљама у региону и у европским земљама.
На графику је приказан број регистрованих уговора по месецима у 2020. години. Највећи удео у укупном броју регистрованих уговора односио се на купопродаје - 97%, док су остале врсте правног посла чиниле 3% уговора. Број купопродаја у 2020. години био је за 2% већи у односу на 2019. годину.
Најмањи број уговора регистровано је у априлу и то 2.150 уговора за целу државу. Нагли скок на тржишту непокретности забележен је у јуну месецу, са 10.774 регистрована уговора. С обзиром на то да је у другој половини године на месечном нивоу регистовано више од 10.000 уговора, утисак је да епидемија није имала утицај на кретања на тржишту. Тржиште непокретности је било најактивније у месецу октобру, када је регистровано 13.097 уговора, што је за 22,3% више од броја регистрованих уговора у октобру 2019. године.
У 2020. години у септембру, октобру и децембру, надмешен је апсолутни рекорд у броју регистрованих уговора који је био остварен у децембру 2019. године и износио је 11.224 уговора.
Укупан број уговора који је Републичком геодетском заводу достављен у 2020. години је 143.154 и може се закључити да је број достављених уговора по општинама усаглашен са њиховим степеном развијености.
Око 21% достављених уговора су уговори о поклону и размени, 2% су уговори који се не могу регистровати, што одговара вишегодишњем просеку.
Готово четвртина регистрованих уговора односи се на промет на територији 17 општина Града Београда.
Највише постигнуте цене у 2020. години
Најскупљи квадрат стана у Србији и у 2020. години прометован је на ексклузивној локацији Београд на води и коштао је 9.632 евра по метру квадратном. Најскупљи 71 стан, по јединичној цени (по метру квадратном), продат је у Београду на води.
Када је реч о староградњи, највиша цена по квадрату плаћена је 4.452 евра за стан у београдској општини Стари град, у Улици Краља Петра. Стан за који је у 2020. години издвојено највише новца – 1.461.000 евра, површине је 431 m2 и налази се на територији општине Стари град, у Улици Страхињића бана.
Код промета кућа највише уговорне цене остварене су на територији општине Савски венац, у елитном насељу Дедиње.
Најскупљи квадрат пословног простора прометован је у Новом Саду – 11.026 евра по метру квадратном, а највиша уговорна цена пословног простора такође је остварена у Новом Саду.
Исто прометовано гаражно место у новоградњи на Копаонику имало је највише постигнуте цене у обе категорије.
Насеља у околини Новог Сада бележе највишу остварену цену земљишта намењеног за индустријску градњу, као и највишу цену по метру квадратном пољопривредног земљишта.